Otok Mljet
QG66+24 Babino Polje, Croatia![](https://travelcroatia.live/wp-content/uploads/2022/03/cro_brif-150x150.jpeg)
About this listing
Mljet se nalazi u dubrovačkom arhipelagu i njegov je najveći otok. Površina mu iznosi 100,4 km2. Izduženog je oblika jer je dug 37 kilometara, a širok samo 3 kilometra. Od poluotoka Pelješca ga dijeli Mljetski kanal. Proteže se u smjeru sjeverozapad – jugoistok. Smatra se najšumovitijim otokom na Jadranu, više od 70% površine je pokriveno šumama, a unutar nacionalnog parka pokrivenost prelazi i 90%, zbog toga i ima nadimak najzeleniji otok Hrvatske.
Najviši vrh otoka je Veliki grad (514 m), dok u isto vrijeme mnogi vrhovi prelaze 300 metara. Uzduž otoka postoje mnoge kraške udoline (polja) te stotinjak manjih dolova. Oko Mljeta ima više otočića i grebeni.
Mljetska je obala vrlo razvedena, dok se posebno ističu sjeverozapadne obale (Veliko i Malo jezero, uvale Lastovska i Pomena te zaljev Polače) i jugoistočne obale (Saplunara).
Povijest
Otok se u dokumentima susreće pod imenima: de Melita, de Meleta, na Mlete, de la Melida, de Melta, de Malta, di Meleda, Melitensis Melitae sva jednako lijepa i melodiozna, kao i on sam. Riječ Melita – Melite u grčkom jeziku ima isto značenje kao i latinska riječ za med – mell, mellis. I ima smisla da njegovo ime nastaje od riječi med, jer su u prošlosti u njegovim šumama živjeli brojni pčelinji rojevi. Svoja saća pravili su u udubinama stoljetnih stabala i stijena.
Današnji naziv za otok Mljet i Mljećanin za njegove stanovnike, odražavaju istodobno i ljepotu njegovih obala i šuma, i naznaku za poseban svijet, izdvojen i nedirnut u osami morske pučine i stoljetnih šuma. Iako su od rođenja do smrti bili okruženi morem, njihova izreka “Hvali more, drž´ se kraja!” rječito govori o naravi Mljećana. To ne treba čuditi jer je otok zbog svoje izoliranosti razvijao autarhičan način življenja. Mljećanin je poglavito bio okrenut šumi, polju, maslini, vinovoj lozi, kozi, ovci i magarcu kao izvoru života. More ga je udaljavalo od susjednog kopna zbog oluja, jakih vjetrova i primitivnih brodica u prošlosti. Ali kako je on svojom jakom voljom pobijedio i prašumu i od nje stvorio plodno polje, tako je pobijedio vremenom i strah od snažne huke mora i od XV. I XVI. stoljeća nadalje Mljećani su vrsni pomorci na svojim i dubrovačkim jedrenjacima. Plove jadranskim morem, Mediteranom, a odlaze i na Atlantski ocean sve do Amerike. No, stara izreka je ostala, jer su u olujama i nevremenima mnogi zauvijek ostajali u plavim dubinama. Prvi stanovnici Mljeta dolaze s Pelješca i doline Neretve. Bili su to Iliri koji su tijekom drugog tisućljeća prije Krista postupno naselili cijeli otok. Iz tog ilirskog razdobllja sačuvane su brojne utvrde – gradci i grobovi – kamene gomile. Pri rušenju nekih ilirskih gomila u njima su nađeni spiralni naočarasti privjesci od brončane žice, brončana dugmad i prstenje, te perlice staklasta izgleda. To upućuje na zaključak da su tadašnji prapovijesni stanovnici Mljeta trgovali, kontaktirali i izmjenjivali proizvode s ostalim stanovnicima uzduž Dalmacije i prema unutrašnjosti dinarskog zaleđa. Ostaci kamenih utvrda – gradaca, najbolje su sačuvani na brdu Veliki Gradac ponad Velikog jezera i gradac od Vodica, poviše izvora Vodice kod Babina Polja.
Klima
Mljet pripada mediteranskom klimatskom području sa suhim, vedrim i vrlo toplim ljetom, te kišovitim, ali blagim zimama, s najviše oborina potkraj jeseni i početkom zime. U ljetnim mjesecima najčešće puše burin, noću i ujutro, a popodne prelazi u osvježavajući maestral. Ima razdoblja kad danima traju bonace, more je sasvim mirno, lišće ne treperi. Tada je pravi užitak plivati uz mljetske obale i diviti se čistom i raskošnom podmorju. Kiše u tom razdoblju rijetko padaju, osim povremenih kratkotrajnih nevera s vjetrom s pučine. Tijekom kasnojesenskih i zimskih mjeseci zapuše jaka bura i tada je vrlo svježe. No, ta razdoblja nisu duga jer ih smjenjuju toplija razdoblja s južnim vjetrovima. Tada temperatura zraka brzo raste i doseže i više od 15 C. Snijeg je prava rijetkost, a kad i padne, brzo se otopi. Obično dolazi s juga preko otvorene pučine. Rane su jeseni, čak i veći dio zime, blage pa listaju i cvjetaju mnoge vrste grmlja, drveća i voćaka, na primjer vrijes, mrča, planika, šipak, naranče itd. Mljet ima idealne klimatske prilike za razvitak zimskog turizma.
Flora i fauna
Zbog vrlo blage mediteranske klime i sastava tla, na Mljetu je razvijena bujna vegetacija koja se javlja u dva osnovna oblika: alepski bor i zimzelena lisnata šuma hrasta česvine, te antropogeno degradirani oblici vegetacije u koje se ubrajaju makija, garig i kamenjar. Osim alepskog bora, Mljet je poznat i po šumama česvine-crnike. U predjelu između Saplunare i Vratničke raste samonikli pitomi bor ili pinj. Taj je jugoistočni dio otoka pod posebnom zaštitom kao rezervat prirodnih predjela. Specifična ekološka sredina glavna karakteristika koje je izoliranost i mala površina otočnog ambijenta, te šumovitost i slaba napučenost, omogućuju razvoj brojnih životinjskih vrsta. Na otoku živi kuna bjelica, divlja mačka, jelen lopatar, divlja svinja, zec, muflon, podivljala domaća koza, miš, puh, jež, žaba, kornjača, mali skakavci, brojne ptice: kos, čučka, jarebica, fazan grmuša, vrabac, divlji golub, galeb, sokol i druge, te zmije neotrovnice- blavor i bjelouška. Bogatstvo otočne faune omogućuje razvoj i lovnog turizma, posebno lov na divlje svinje. O otočnoj fauni brine Uprava Nacionalnog parka “Mljet” i Lovačko društvo “Jelen”.
Details
- ID: 16253
- Type: Island
Prices
- Allow additional guests: No
Features
Facilities
- Beachside
Video
Terms & rules
- Smoking allowed: No
- Pets allowed: Yes
- Party allowed: No
- Children allowed: Yes
Availability
September 2024
- M
- T
- W
- T
- F
- S
- S
- 1
- 2
- 3
- 4
- 5
- 6
- 7
- 8
- 9
- 10
- 11
- 12
- 13
- 14
- 15
- 16
- 17
- 18
- 19
- 20
- 21
- 22
- 23
- 24
- 25
- 26
- 27
- 28
- 29
- 30
October 2024
- M
- T
- W
- T
- F
- S
- S
- 1
- 2
- 3
- 4
- 5
- 6
- 7
- 8
- 9
- 10
- 11
- 12
- 13
- 14
- 15
- 16
- 17
- 18
- 19
- 20
- 21
- 22
- 23
- 24
- 25
- 26
- 27
- 28
- 29
- 30
- 31
- Available
- Pending
- Booked
![](https://travelcroatia.live/wp-content/uploads/2022/03/cro_brif-150x150.jpeg)
Hosted by TravelCroatia.Live
- Languages
- Hrvatski, English
- Profile Status
- Verified